КРИМСЬКОТАТАРСЬКО-УКРАЇНСЬКИЙ ЕЛЕКТРОННИЙ СЛОВНИК ІДІОМ: ПРИНЦИПИ СТВОРЕННЯ ТА ФУНКЦІОНУВАННЯ - Кондратенко, Наталія; Слободенюк, Майя (Вісник Одеського національного університету. Філологія, 2025)
Дослідження представляє результати роботи над створенням електронного двомовного кримськотатарсько-українського словника ідіом, підготовленого в межах лекційного і практичного курсів школи цифрової лінгвістики Єнського університету (Німеччина). Вихідною мовою у словнику обрано кримськотатарську, що належить до мов національних меншин в Україні, які потребують підтримки і захисту. Мовою перекладу ідіом є українська, тому створений словник прислужиться під час перекладацької роботи. Відбір ідіом здійснювався в межах відкритих джерел, основну увагу було приділено лексикографічним працям, присвяченим кримськотатарській мові. Проведено аналіз зазначених джерел, у результаті якого виокремлено 100 ідіом для подальшого опрацювання. Остаточний вибір висловів базувався на їхньому культурному значенні, зокрема, перевага надавалася ідіомам, які відображають традиції кримськотатарського народу. Об’єктом дослідження слугували фразеологічна система кримськотатарської та української мов в аспекті їхнього цифрового опрацювання, а предметом – ідіоми в кримськотатарській та українській мовах і принципи створення двомовного електронного словнику ідіом. У статті розкрито теоретичну проблему ідіом як одного з різновидів фразеосистеми української та кримськотатарської мов, а також зосереджено увагу на особливостях перекладу ідіом та перекладацьких стратегіях. Створений словник сприятиме фіксації фразеологічних одиниць кримськотатарської мови, які можуть бути втрачені через мовну асиміляцію або зникнення окремих культурних традицій. Словник сприятиме розумінню кримськотатарської культури україномовною аудиторією, зміцнюючи зв’язки між двома спільнотами. Застосування платформи Lexonomy дозволяє легко оновлювати та розширювати словник, інтегруючи його з іншими цифровими мовними проєктами. Також словник відкриває нові перспективи для вивчення фразеології, когнітивної лінгвістики та перекладознавства і може стати базою для порівняльних досліджень міжкультурних фразеологічних систем.