РОСІЙСЬКИЙ ПЕРЕКЛАД КИТАЙСЬКОЇ САДОВОЇ ЛЕКСИКИ З ТОЧКИ ЗОРУ ЕКВІВАЛЕНТНОГО ПЕРЕКЛАДУ (НА ПРИКЛАДІ РОСІЙЦСЬКОГО ПЕРЕКЛАДУ XVII ГЛАВИ РОМАНУ «СОН У ЧЕРВОНОМУ ТЕРЕМІ» - Лу, Байвей (Вісник Одеського національного університету. Філологія, 2020)
У статті на прикладі російського перекладу XVII глави роману «Сон у червоному теремі» виявлено методи російського перекладу китайської садової лексики. Лексичний план твору як в оригіналі, так і в перекладі, а також вихід на проблему сенсу оригіналу – це звернення до літературознавчих методів, рецептивної естетики, розуміння читача й когнітивної лінгвістики. Китайська концепція єдності Неба й Людини знайшла найбільш яскраве віддзеркалення у садово-паркової архітектурі. Принцип створення архітектурно-ландшафтних ансамблів в Китаї свідчить: "Хоча сади створюються людиною, в них само собою розкривається небесне". У XVII главі «Сну у червоному теремі» читач уперше зустрічає цілісний образ Саду Пишних видовищ (парк Дагуаньюань). Архітекту- ра Саду Пишних видовищ втілює давнє мистецтво ландшафтної архітектури; зокрема, її складові – скелі, водоймища, будівлі, рослини, таблички з написами – все, що демонструє характерні особливості паркової культури Китаю. «Сон у червоному теремі» перекладено на 20 мов світу, усього існує 60 перекладів, з них – 12 повних перекладів, інші – це переклади окремих частин роману. Повний переклад роману російською належить В.О. Панасюку. Він містить докладне тлумачення традиційної китайської культури, про яку йдеться у романі. І це являє собою головну цінність цього перекладу для дослідників. У контексті рецептивної естетики ми дійшли висновку, що переклад російською мовою китайської садивної лексики здійснено за допомогою наступних трьох методів: дослівний переклад в ситуації повної еквівалентності; дослівний переклад або конкретизація понять у ситуації часткової еквівалентності та описовий метод або заміщення подібними об’єктами в ситуації, коли еквівалентності немає.